Одеський національний університет імені І. І. Мечникова
Факультет історії та філософії
Кафедра культурології

Силабус курсу
«Історія зарубіжної літератури в контексті культурологічного осмислення»
Обсяг	3 кредитів, 3 змістових модуля, загальна кількість годин – 90, з них лекційних – 16 г., семінарських – 14 г., самостійна робота студента – 60 г.	
Семестр, рік навчання	2 семестр 2 року навчання	
Дні, час, місце	За розкладом	
Викладач	Левченко Віктор Леонідович, кандидат філософських наук, доцент кафедри культурології	
Контактний телефон	+380976951235	
Е-mail	victor_levchenko@ukr.net  	
Робоче місце	вул. Новосельського 64, 4 поверх, кафедра культурології	
Консультації	Очні консультації: за розкладом (адреса Новосельського 64, 4 поверх, кафедра культурології)
Он-лайн-консультації: на платформі Zoom за домовленістю зі студентами	
КОМУНІКАЦІЯ 
Комунікація зі здобувачами здійснюється: 
очно (консультації на кафедрі культурології);
 за телефоном (+380976951235), 
за електронною адресою victor_levchenko@ukr.net  

АНОТАЦІЯ  КУРСУ  
Предмет вивчення дисципліни. Предметом вивчення дисципліни є зарубіжна література як складова світового культурного процесу, закономірності її історичного розвитку, жанрово-стильова еволюція, а також культурні, філософські, релігійні та соціально-історичні контексти створення й функціонування літературних творів. Особлива увага приділяється літературі як формі культурної пам’яті та символічної репрезентації цінностей, світоглядних моделей і культурних кодів різних епох та цивілізацій.
Дисципліна спрямована на вивчення взаємозв’язків літературного процесу з розвитком культури, мистецтва, суспільства та ідейних течій від античності до сучасності, а також на формування навичок культурологічної інтерпретації художніх текстів як важливих джерел пізнання історико-культурного досвіду людства.
Пререквізити і постреквізити курсу. Курс «Історія зарубіжної літератури в контексті культурологічного осмислення»  базується на попередньої фахової підготовки під час вивчення курсу «Історія зарубіжної культури» та формує у студентів знання і вміння, які вони будуть використовувати в подальшому.
Мета. Метою вивчення дисципліни «Історія зарубіжної літератури в контексті культурологічного осмислення» є демонстрація значення та ролі літератури у духовному та загальноосвітньому формуванні кожної людини; підвищення загальноосвітнього та культурного рівню здобувачів вищої освіти, поглиблення їх знання в галузі зарубіжної літератури.
Завдання. Основними завданнями курсу є:
-	набуття знань про генезис світової літератури,
-	отримання уявлення про основи теорії літератури,
-	опанування основними методологічними засадами та категоріальними апаратом сучасного літературознавства,
-	ознайомлення з головними напрямками в розвитку світової літератури, які представлені на тлі загальнокультурних процесів,
-	усвідомлення теоретичних моделей і літературознавчих концепцій як підґрунтя різноманітних літературних феноменів,
-	формування уявлень про історичні і сучасні проблеми розвитку літератури, 
-	набуття навичок аналізу літературних текстів,
-	розвиток професійно-наукової ідентичності, розвиток тих якостей особистості, що мають для майбутнього фахівця-культуролога особистісне професійне значення в контексті інтеграції у європейський культурний простір.
Очікувані результати. У результаті вивчення навчальної дисципліни здобувач вищої освіти повинен 
знати: 
-	тексти класичних творів; 
-	час виникнення тих чи інших жанрових форм та особливості їх розвитку;
-	важливість спадкоємності у формуванні історико-літературного процесу;
-	які літературні напрями мали місце у тих чи інших країнах і коли саме вони грали ключову роль в історії літератури;
вміти:  
•	аналізувати твори; 
•	визначати жанр, виділяти ті чи інші композиційні особливості, відрізняти сюжет та фабулу тощо; 
•	орієнтуватися в закономірностях історико-літературного процесу окремої країни, а також розвитку літератури в цілому.

ОПИС КУРСУ
 Форми і методи навчання
Курс буде викладений у формі лекцій (16 год.) та семінарських (14 год.), організації самостійної роботи студентів  (60 год.). 
На лекціях та при проведенні семінарських занять використовуються наочні, пошукові, дослідницькі методи навчання. На семінарських заняттях розв’язуються завдання, проводяться наукові «круглі столи», пропонуються презентації.
Зміст навчальної дисципліни
Змістовий модуль 1. Література як вид мистецтва. Ранні етапи розвітку літератури: від античності до Відродження
Тема 1. Літературознавство: предмет, методологія, історія науки.
Літературознавство як наука та її складові. Теорія літератури та історія літератури. Історія літератури і культурологія. Методологічні підходи до вивчення літератури (історичний екскурс). Сучасні літературознавчі концепції. 
Категоріальний апарат літературознавства. Поняття художньої системи, напрямку, стилю в літературі. Поняття родів і жанрів літератури. Форма і зміст в літературному творі. Засоби художньої виразності. Літературний герой.

Тема 2. Література Давнього Сходу.
Проблеми вивчення прадавньої літератури. Література близькосхідного регіону. Фольклор і література. Проблема тексту в літературі Давнього Світу. Міф і література Давнього Світу. Епос про Гільгамеша і особливості поетики прадавнього епосу. Біблія як літературна пам’ятка. 
Література Давньої Азії та Єгипту. Література Давнього Єгипту: жанри, особливості поетики. Література Давньої Індії: міфологічні та епічні сказання. Література Давнього Китаю: жанри, особливості героя. Спадщина давньосхідної літератури в історії світової літератури.

Тема 3. Антична література.
Література Давньої Греції. Епос і лірика. Типологічні особливості давньогрецької літератури. Міф і література. Гомерівський епос: енциклопедія ранньої античності і література «на всі часи». Давньогрецька лірика: генезис, жанри, поетика.
Давньогрецька література періоду класики.  Драматургія. Жанрова структура давньогрецької драматургії. Давньогрецька трагедія високої класики (Есхіл, Софокл). Розвиток трагедії у творчості Євріпида. Аттична комедія. Творчість Аристофана.
Література Давнього Риму. Спадкоємство та культурна своєрідність літератури Давнього Риму. Жанрово-родова структура давньоримської літератури. Давньоримська драматургія від комедій Плавта до Сенеки. Давньоримська лірика.
Література Давнього Риму класичної доби. Творчість Горація. Особливості римської епічної літератури: Вергілій, Овідій. Античний спадок та образ античності у світової літературі.

Тема 4. Середньовічна література.
Типологія середньовічної літератури. Типологічні особливості середньовічної літератури. Поганська  міфологія та її роль у формуванні середньовічної літератури. Міфологічні та героїчні сказання «Старшої Едди». Героїчний епос середньовіччя: ідейний пафос, концепція героя, особливості поетики. Формування національного обличчя європейських літератур у героїчному епосі середньовіччя.
Куртуазна література. Поняття куртуазії. Героїчний та естетичний куртуазний кодекс. Куртуазна лірика. Поезія трубадурів, труверів, мінезингерів. Лицарський роман: основні цикли, жанрова своєрідність, етична проблематика. Роль куртуазної літератури середньовіччя у подальшому розвитку європейської літератури.
Література пізнього середньовіччя. Жанри клерикальної  літератури. Феномен поезії вагантів. Міська література як явище пізнього середньовіччя. Криза європейського середньовіччя. Данте як «останній поет середньовіччя і перший поет нового часу».
Візантійська культура та література як явище суміжного порядку. Джерела візантійської літератури. Поетична школа Нонна. Павло Силентарій та його епіграми. Візантійська гімнографія. Творчість Романа Сладкопевця. Жанрова форма канону й акафіста. «Великий канон» Андрія Критського. Творчість Іонна Дамаського. Місія Кирила та Мефодія. Виникнення військово-героїчного епосу. Гімни Сімеона Нового Богослова. Візантійська епіграма.

Тема 5. Література Відродження.
Література італійського Відродження. Італійський гуманізм та його вплив на розвиток літератури. Творчість Ф. Петраркі та розвиток ренесансної поезії. Новелістика італійського Відродження: жанрова своєрідність, поетика. 
Література французького Відродження. Культурно-історичні умови розвитку французької літератури. Ренесансний оптимізм у творчості Ф. Раблє. Роман Раблє і сміхова культура. Естетичні теорії та поезія «Плеяди».
Культурно-історичні умови розвитку іспанської та англійської літератури. Криза ренесансного оптимізму в творчості М. Сервантеса. Дон Кіхот як культурний герой.
Гуманізм та його вплив на розвиток англійської ренесансної літератури. Англійський театр доби Шекспіра. Драматургія У. Шекспіра: жанрова своєрідність, особливості поетики. Криза Ренесансу  у творчості Шекспіра. Шекспір як драматург «на всі часи».

Змістовий модуль 2. Література Модерну.
Тема 6. Бароко та класицизм у літературі ХVII ст.
Типологічні особливості літератури ХVII ст. Бароко як художня система і стиль. Поезія європейського бароко: іспанська і німецька поезія, «метафізична школа» Д. Донна. Школа поетів-метафізиків. Творчий шлях Дж. Мільтона. Шахрайський роман і проза бароко. Національна іспанська драма. Лопе де Вега та його школа. Театр бароко. Творчість П. Кальдерона. Поезія Л. де Гонгори.
Класицизм у літературі ХVII ст. Класицизм як художня система. Класицистська теорія Н. Буало. Театр французького класицизму. Драматургія П. Корнеля і Ж. Расіна. Комедія класицизму в творчості Ж. Б. Мольєра. Спадщина класицизму в світової літературі.

Тема 7. Література Просвітництва.
Просвітництво в літературі західної Європи. Соціально-історичні та загальнокультурні витоки літератури Просвітництва. Етичні та естетичні ідеї в літературі Просвітництва. Сентименталізм як напрям просвітницької літератури.
Жанрова структура просвітницької літератури. Просвітницький роман і формування нового герою. Драматургія доби Просвітництва: конфлікт, герой, театральна естетика. 
Просвітництво і сентименталізм в національних літературах Європи. Просвітницький роман в англійській літературі. Просвітництво у літературі Франції. Філософські повісті  Вольтера. Д. Дідро та реформація французької драматургії. Драматургія Бомарше. 
Літературно-естетично діяльність Г. Е. Лессінга. «Виховний роман». Вплив німецької класичної філософії на літературу 70-80 рр. «Sturm und Rank». Творчість Ф. Шіллера. Творчість І. В. Гете: від штюрмерства до «Фауста». Композиційні особливості ранніх творів. Лірика 70-80 рр. Трагедія «Фауст»: історія створення. Проблематика. Система персонажів.

Тема 8. Романтизм у світової літературі.
Романтизм як художня система. Формування теорії романтизму та діяльність йенської та гейдельбержської шкіл. Теорія романтичної іронії Ф. Шлегеля та її художнє втілення в творчості Е. Т. А. Гофмана. 
Англійська романтична література. «Озерна» школа як перший етап англійського романтизму. Творчий шлях Дж. Г. Байрона. «Дон Жуан» та світова література. «Франкенштейн» М. Шеллі. Літературна діяльність В. Скота.
Розвиток літературних жанрів у романтизмі. Художні засоби романтичної драматургії в теоріях і творчості В. Гюго. Розвиток ліричних жанрів в літературі романтизму. Раціоналізм та ірраціоналізм. Жанр історичного роману та його особливості в творчості В. Скота. Жанр новели у творчості Е. А. По. Е. А. По в рецепції ХІХ і ХХ століть. Жанрова своєрідність роману Г. Мелвілла «Мобі Дік або Білий кит» та його філософський зміст.

Тема 9. Реалізм як художня система. Соціальний роман ХІХ ст.
Культурно-історичні контексти виникнення реалізму. Реалізм як художня система. Виникнення нових жанрів. Художні особливості творчості Дж. Остін, сестер Бронте, К. Менсфілд. Становлення реалізму. Соціально-психологічний роман. Соціально-критичний роман в творчості О. де Бальзака. Соціально-психологічний роман в творчості Стендаля. Новели П. Мериме. Особливості реалізму як творчого методу в романах Ч. Діккенса. У. Теккерей та його романи. 

Тема 10. Розвиток реалізму в літературі другої половини ХІХ ст.
Філософія позитивізму і генезис реалізму в другій половині ХІХ ст. Розвиток жанру роману в літературі другої половини ХІХ ст. Специфіка соціального і художнього узагальнення в соціальному романі Г. Флобера. Творча спадщина Є. Золя. Творчий шлях та новелістика Гі де Мопассана. Декаданс. Символізм, його джерела та теоретики. Поетичні особливості Ш. Бодлера, А Рембо, П. Верлена. Поезія Ст. Малларме. Поль Валері як поет і теоретик.

Перелік  рекомендованої літератури
Основна
1.	Алешкевич Я. А. Історія та культура Античності : навчальний посібник для здобувачів вищої освіти. Ужгород: «ДВНЗ» УжНУ, 2023, 180 с.
2.	Апенко Е. М. Історія зарубіжної літератури ХІХ ст. 2018. URL: https://stud.com.ua/113247/literatura/istoriya_zarubizhnoyi_literaturi_xix_stolittya
3.	Бандровська О. Т., Сенчук І. А., Яремчук В. В. Англійська література ХІХ століття: навч.посібник. Львів: ЛНУ ім. Івана Франка, 2019. 444 с. 
4.	Безруков А. В. Історія зарубіжної літератури: від античності до початку ХІХ ст.: навч. посібник. Дніпро, 2021. 165 с.
5.	Зарубіжна література XVII–XX ст.: навчальний посібник / І. І. Розман, Н. В. Рокосовик. Київ: «Талком», 2018. 366 с.
6.	Зарубіжна література ХІХ–ХХ ст.: від романтизму до модернізму: навчальний посібник: уклад. Ю. Ревук. Умань: Візаві, 2018. 236 с.
7.	Історія світової літератури: методичні рекомендації до курсу: уклад. О. Пуніна, М. Реутова, О. Соловей. Вінниця: ДонНУ імені Василя Стуса, 2020. 64 с. URL: https://r.donnu.edu.ua/bitstream/123456789/983/1/%D0%86%D1%81% D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F%20%D1%81%D0%B2A0.pdf.
8.	Історія зарубіжної літератури. Романтизм і реалізм як літературні напрями: навчальний посібник: уклад. Г. Осіпчук. Умань: Візаві, 2020. 156 с.
9.	Єрошкіна О. О. Епоха бароко: навчальний посібник. Харків. ХНУМГ імені О. М. Бекетова, 2017. URL: https://core.ac.uk/download/pdf/154806541.pdf
10.	 Єрошкіна О. О. Епоха класицизму: навчальний посібник. Видання 2-ге, розширене та доповнене Харків ХНУМГ імені О. М. Бекетова 2019. URL: ttps://eprints.kname.edu.ua/51704/1/2018_ПЕЧ_3Н_епоха%20Класицизм%20Расширенно е%20пособие.pdf 3 
11.	Ковальова, Н., Левченко В., Заблоцька. В. ДОСВІД ПЛАСТИЧНОГО ВИРАЗУ АРХЕТИПОВОГО КОНФЛІКТУ АНТИЧНОЇ КУЛЬТУРИ В ТРАГЕДІЇ «ЕДІП-ЦАР» // XІII Уйомовські читання (2025) :матеріали Наукових читань пам’яті Авеніра Уйомова / упор. і ред. К. В. Райхерт. Одеса: Одеський національний університет імені І. І. Мечникова, 2025.  С. 42–43.
12.	Ніколенко О. Зарубіжна література XIX століття : підручник для студентів закладів вищої освіти. Київ: Грамота, 2018. 226 с.
13.	Удовіченко Г. Курс лекцій з дисципліни «Історія зарубіжної літератури». Кривий Ріг: ДонНУЕТ, 2019. 121 с. URL: http://elibrary.donnuet.edu.ua/1688/1/Udovichenko_munual_04_04_19. pdf 3 
14.	Філософія та література – 1 / під ред. В. Левченка // Δόξα/ Докса. Збірник наукових праць з філософії та філології. Вип. 1(35). Одеса: Акваторія, 2021, 248 с.
15.	Філософія та література – 2 / під ред. В. Левченка // Δόξα/ Докса. Збірник наукових праць з філософії та філології. Вип. 2(36). Одеса: Акваторія, 2021, 192 с.
	
Додаткова 
1.	Баррі П. Вступ до теорії:  літературознавство та культурологія / Пер. з англ. О. Погинайко. К.: Смолоскип, 2010. 306 с. URL: http://shron1.chtyvo.org.ua/Barry_Peter/Vstup_do_teorii_literaturoznavstvo_i_kulturolohiia.pdf.
2.	Бондар Н. О., Левченко В. Л. Історія естетичної думки. Античність. Середньовіччя. Відродження. Хрестоматія. Одеса: Вид-во ОНМА ім. А. В. Нежданової, 2012, 174 с.
3.	Бондар Н. О., Левченко В. Л. Історія естетичної думки. XVII-XVIII ст. Хрестоматія. Одеса: Вид-во ОНМА ім. А. В. Нежданової, 2009, 188 с.
4.	Грецька традиція в сучасній культурі / під ред. В. Левченка // Δόξα/ Докса. Збірник наукових праць з філософії та філології. Вип. 8. Одеса: ОНУ ім. І. І. Мечникова, 2005, 350 с.
5.	Грецький спадок і сучасність / під ред. В. Левченка // Δόξα/ Докса. Збірник наукових праць з філософії та філології. Вип. 4. Одеса: ОНУ ім. І. І. Мечникова, 2003, 392 с.
6.	Давиденко Г. Й. Історія зарубіжної літератури Х1Х ст. К.: ЦУЛ, 2009.
7.	Дахній А. У пошуках людини: взаємодія філософії та літератури в західної духовної традиції // Δόξα/ Докса. Збірник наукових праць з філософії та філології. Вип. 2(36). Філософія та література – 2. Одеса: Акваторія, 2021, С. 33-42 с.
8.	Зарубіжні письменники: енциклопедичний довідник: У 2 т. / ред. Н. Михальська, Б. Щавурський. Тернопіль: Навчальна книга - Богдан, 2005. Т. 1: А-К. 824 с.
9.	Зарубіжні письменники: енциклопедичний довідник: У 2 т. / ред. Н. Михальська, Б. Щавурський. Тернопіль: Навчальна книга - Богдан, 2006. Т. 2: Л-Я. 864 с.
10.	Історія європейської ментальності / За ред. П. Дінцельбахера. Львів: Літопис, 2004. 720 с.
11.	Ковальова Н. І., Левченко В. Л. Абсурд та оптика комічного в музичному театрі ХХ-ХХІ ст. // Δόξα / Докса. Збірник наукових праць з філософії та філології. Вип. 1(33). – Одеса: “Акваторія”, 2020. С. 149-157.
12.	Ковальова Н. І., Левченко В. Л. Межі смішного: провокация як трансгресія (на матеріалах музично-драматичного мистецтва) // Δόξα/Докса: Зб. наук. праць з філософії та філології. Вип. 1 (31), Одеса, 2019.
13.	Ковальова Н. І., Левченко В. Л. Трансформація глядацьких рецепцій комічного в епоху Модерну: історична перспектива і методологічні підвалини // Epistemological studies in philosophy, social and political science. Вип. 3(1). Дніпро: ДНУ, 2020. С. 62-67.
14.	Левченко В. Мистецтво як предмет інтерпретаційних практик // X Уйомовські читання (2022): матеріали Наукових читань пам’яті Авеніра Уйомова / упор. і ред. К. В. Райхерт. Одеса: Одеський національний університет імені І. І. Мечникова, 2022. С.21-23.
15.	Левченко В. Леонардо да Вінчі у феноменологічному сприйнятті П. Валері // Δόξα/ Докса. Збірник наукових праць з філософії та філології. Вип. 2(36). Філософія та література – 2. Одеса: Акваторія, 2021. С. 179-186.
16.	Література західноєвропейського середньовіччя / За ред. Н. О. Висоцької. Вінниця: Нова книга, 2003. 464 с.
17.	Німецька традиція в філософії, гуманітаристиці та культурі/ під ред. В. Левченка // Δόξα/ Докса. Збірник наукових праць з філософії та філології. Вип. 12. Одеса: ОНУ ім. І. І. Мечникова, 2005, 478 с.
18.	Поліщук Я. О. Література як геокультурний проект. К.: Академвидав, 2008.
19.	Пригодій С. М., Геренко О. П. Американський романтизм. Полікритика. К.: Либідь, 2006.
20.	Шалагінов Б. Б. Зарубіжна література від античності до початку XIX століття. К.: Академія, 2004. 360 с.
21.	Levchenko V., Kovalova N. The Boundaries of Funniness and the Dilution of Audience Identity in the Musical-Dramatic Art // Galactica Media: Journal of Media Studies. Vol. 3, No 3 (2021), рр. 61-82 (https://galacticamedia.com/index.php/gmd/issue/view/11

ОЦІНЮВАННЯ
Поточний контроль здійснюється під час проведення семінарських занять і включає в себе усне опитування, обговорення проблемних питань, рішення задач з певних тем. Модульний контроль здійснюється за темами, які включені до 1 і 2 змістовних модулів.
Оскільки на заочному відділенні не заплановано проведення семінарських занять, то основною формою контролю є написання контрольної роботи, яка подається до початку сесії.
Періодичний контроль здійснюється шляхом написання двох змістовних модулів, до підсумкових результатів яких включають також бали, що були отримані здобувами за роботу на семінарських заняттях.
Самостійна робота здобувачів.
Самостійна робота здобувачів є необхідним компонентом для вдалого засвоєння курсу. Основною її метою є закріплення  лекційного матеріалу, оволодіння новою термінологією. Після кожної лекції студенти отримують усні або письмові домашні завдання. За виконання домашнього завдання студент отримує бали, які додаються до балів, отриманих протягом лекції.
	
ПОЛІТИКА  КУРСУ  («правила  гри»)
Політика щодо дедлайнів та перескладання: у разі відсутності з поважної причини на занятті, здобувач може написати модульну роботу під час консультації. У випадку отримання «низького» балу, студент може перескласти модуль (наприклад, виконати модульні завдання іншого варіанту). Здобувачі, які активно працюють під час лекцій мають можливість отримати необхідну кількість балів достроково. У разі нагальної потреби дострокового складання контролю, здобувачі складають усний залік за підсумковими питаннями для курсу.
Політика щодо академічної доброчесності: під час виконання письмових робіт здобувач не повинен порушувати правила академічної доброчесності і списувати з підручників, електронних ресурсів або з роботи іншого здобувача. Письмова робота, яка збігається більше ніж на 40% з іншим джерелом (наприклад, текстом з підручника або з роботою іншого здобувача) не перевіряється і бали за неї не нараховуються.
Політика щодо відвідування та запізнень: несистематичні пропуски (особливо з поважної причини), а також несистематичні запізнення не «відпрацьовуються». У разі частої відсутності з поважної причини (наприклад, хвороба, міжнародне стажування) здобувач може отримати індивідуальне завдання, за виконання якого отримає бали.
Мобільні пристрої: під час занять у здобувачів немає потреби у використанні мобільних додатків, мережі Internet. Обладнання, яке необхідне для презентацій, буде наявне в аудиторії.
Поведінка в аудиторії: заохочується активна участь здобувачів у дискусіях, виконання необхідного мінімуму навчальної роботи, виконання домашніх завдань, відключення мобільних пристроїв, тиша на лекціях.